Аналіз та оцінка системи митного обслуговування торгівлі у довоєнний та воєнний період - Дзюбинський, Андрій Володимирович; Пахолюк, Олена Василівна; Безп’ятко, Олег Григорович; Андрієвич, Тетяна Володимирівна; Мєльнікова, Марія Сергіївна (Здобутки економіки: перспективи та інновації, 2025)
Система митного обслуговування є ключовим елементом інституційного середовища, що визначає ефективність зовнішньоекономічної діяльності держави, рівень її інтеграції у світову економіку та здатність забезпечувати стабільні надходження до бюджету. Метою дослідження є комплексний аналіз та оцінка системи митного обслуговування зовнішньої торгівлі України у довоєнний та воєнний періоди, виявлення закономірностей її трансформації, а також формулювання пропозицій щодо підвищення ефективності функціонування в умовах надзвичайних викликів. У довоєнний період митна система України зазнала суттєвих трансформацій, спрямованих на гармонізацію із стандартами ЄС та спрощення процедур міжнародної торгівлі. Водночас воєнні події, розпочаті у 2022 році, радикально змінили умови функціонування митних органів, поставивши перед ними нові виклики, пов’язані з безпекою, релокацією потоків товарів, забезпеченням оборонних потреб і мінімізацією бюрократичних бар’єрів. Наявна система митного адміністрування в Україні демонструє неоднорідність ефективності в умовах мирного та воєнного часу, що вимагає наукового аналізу її стійкості, адаптивності та результативності. Недостатньо дослідженими залишаються питання впливу воєнних чинників на якість митного обслуговування, цифровізацію процесів та організацію логістичних ланцюгів у кризових умовах. У роботі застосовано системно-структурний підхід для визначення основних елементів митного обслуговування та їх взаємозв’язків; порівняльний метод – для аналізу показників ефективності у різні періоди. Встановлено, що у довоєнний період митна система України розвивалася в напрямі гармонізації із стандартами ЄС та спрощення процедур міжнародної торгівлі. Воєнні події 2022 року зумовили радикальну адаптацію митних органів до нових умов, зокрема запровадження електронного декларування, спрощених процедур для гуманітарних і оборонних вантажів, розширення цифрової взаємодії з митними адміністраціями країн ЄС. Водночас зберігаються проблеми нерівномірної пропускної спроможності пунктів контролю, недостатньої прозорості процесів та потреби у подальшій цифровізації митного адміністрування. Практична цінність отриманих результатів полягає у можливості використання висновків дослідження для вдосконалення нормативно-правових механізмів митного регулювання, оптимізації процедур контролю та розвитку цифрових інструментів взаємодії між державними органами і бізнесом. Запропоновані рекомендації можуть бути використані у діяльності Державної митної служби України та при розробленні стратегій післявоєнного відновлення зовнішньоекономічної інфраструктури.