Прогнозування чинників підвищення рівня міжнародної конкурентоспроможності підприємств електроенергетики в умовах невизначеності - Гавриш, Олег Анатолійович; Зробок, Олексій Олегович (Здобутки економіки: перспективи та інновації, 2025)
Метою дослідження є узагальнення науково-методичних засад та проведення прогнозування чинників підвищення рівня міжнародної конкурентоспроможності підприємств електроенергетики України в умовах невизначеності. Для досягнення поставленої мети під час проведення дослідження використано такі методи, як огляд наукової літератури, кореляційно-регресійний аналіз, аналіз і прогнозування часових рядів. Також проведено економіко-математичне моделювання та системний аналіз чинників підвищення рівня міжнародної конкурентоспроможності підприємств електроенергетики України в умовах невизначеності. За результатами проведеного дослідження встановлено, що основними такими чинниками є рівень спотових цін на РДН (ринку «на добу наперед»), обсяг попиту на електроенергію (заявленого обсягу купівлі), обсяг продажу електроенергії (як індикатор тенденцій її споживання), обсяг виробництва електроенергії в сусідніх країнах (на прикладі Польщі). Дослідження показало, часові ряди погодинних значень перших трьох чинників та чвертьгодинних значень останнього чинника при їх аналізі у річних масштабах демонструють високий ступінь волатильності та варіації, що унеможливлює застосування регресійних моделей для їх прогнозування. Попри це обрані чинники демонструють яскраво виражену сезонність. Результати дослідження продемонстрували, що обрані чинники мають низьке значення відносної ентропії, і останнє було обраховано як від’ємний логарифм добутку коефіцієнтів автокореляції, які для перших та сезонних лагів демонстрували високе значення. При обчисленні коефіцієнтів автокореляції виявлено, що прогнозовані чинники мають перший ступінь невизначеності – достатньо прогнозоване майбутнє. Саме тому для прогнозування в умовах невизначеності було застосовано модель SARIMA(p,d,q)(P,D,Q)s, яка враховує сезонність та автокореляцію. У результаті побудови прогнозів за цією моделлю отримано такі значення MAPE для кожного чинника: 12,3%, 5,8%, 10,1% та 2,5% відповідно. Основним теоретико-методичним внеском дослідження є обґрунтування доцільності застосування моделі SARIMA як оптимальної для прогнозування чинників підвищення рівня міжнародної конкурентоспроможності підприємств електроенергетики в умовах невизначеності з огляду на їхню добову сезонність та наявність в цілому тісної автокореляції з першими трьома лаговими змінними. Науковою новизною дослідження є те, що вперше запропоновано формулу для обчислення відносної ентропії часового ряду як від’ємного двійкового логарифму добутку коефіцієнтів автокореляції з лаговими змінними з метою використання її як індикатора для вибору оптимальних методів, підходів та моделей для прогнозування в умовах невизначеності.